RĪGA, 22. janvāris – Sputnik. Ugunsgrēka dzēšanas darbi uz Kerčas šaurumā degošajiem kuģiem sāksies pēc pilnas sašķidrinātās dabasgāzes izdegšanas, atrast izdzīvojušos jūrniekus nelaimes gadījumā vietā vairs netiek uzskatīts par iespējamu.
Vakar vakarā Kerčas šaurumā aizdegās divi kuģi - "Kandy" un "Maestro". Gāzes kuģi kuģo ar Tanzānijas karogu. Saskaņā ar provizoriskajiem datiem, ugunsgrēks sācies degvielas pārsūknēšanas laikā no viena klāja uz otru. Notikuma rezultātā bojā gājuši 11 cilvēki, deviņi tiek uzskatīti par bezvēsts pazudušiem. Divpadsmit jūrniekus izdevies izglābt.
Kā RIA Novosti Krima paziņoja Novorossijskas glābšanas komandas centrā, glābēji joprojām nav uzsākuši ugunsgrēka dzēšanas darbus, gaidot, kamēr pilnībā izdegs gāze. Meklēšanas operācija ugunsgrēka notikuma vietā turpinās, taču cerības atrast dzīvus pazudušos ir izsīkušas.
"Plkst. 6:00 glābšanas operācija tika pārklasificēta uz meklēšanas operāciju cerību trūkuma dēļ atrast izdzīvojušos," paziņoja "Rosmorrečflot".
Kerčas šauruma glābšanas operācijā piedalās apmēram desmit kuģi, tostarp speclīdzekļi, kā arī helikopters.
![Bez cerībām uz izdzīvojušajiem: Kerčas šaurumā deg divi tankkuģi ar gāzi Bez cerībām uz izdzīvojušajiem: Kerčas šaurumā deg divi tankkuģi ar gāzi - Sputnik Latvija](https://cdnq1.img.sputniknewslv.com/img/1071/51/10715176_0:0:1197:814_600x0_80_0_0_cee2a560472d2e8a2791a29a711151b3.jpg)
Cietušos jūrniekus gatavas uzņemt Kerčas slimnīcas. Taču sakarā ar laikapstākļu pasliktināšanos ievainoto jūrnieku nogādāšana uz sauszemes ir apgrūtināta.
"Cilvēki… izmētāti pa kuģiem. Viņus tagad ir jāsavāc kopā, pēc kā jānogādā Kerčas ostā. Taču tur ir sarežģīti laikapstākļi. Mēs visu nakti nogaidījām, ostā paliek stāvam ātrās palīdzības mašīnas," paziņoja Krimas Republikas Katastrofu medicīnas centra direktors Sergejs Oļefirenko.
![Bez cerībām uz izdzīvojušajiem: Kerčas šaurumā deg divi tankkuģi ar gāzi Bez cerībām uz izdzīvojušajiem: Kerčas šaurumā deg divi tankkuģi ar gāzi - Sputnik Latvija](https://cdnq1.img.sputniknewslv.com/img/1071/51/10715110_0:0:3072:2048_600x0_80_0_0_28afca043680d0b751829d9313bf41fe.jpg)
Ugunsgrēks uz gāzes kuģiem varēja rasties drošības noteikumu neievērošanas rezultātā, veicot degvielas pārsūknēšanu, uzskata "Morskoj buļļeteņ" galvenais redaktors, jūras likumu eksperts Mihails Voitenko.
"Visticamāk viss kopā – gan drošības noteikumu neievērošana, gan kuģu stāvoklis (noveda pie ugunsgrēka – red.). abi kuģi ir būvēti 1990.-1992. gadā. Domāju, arī ekipāžas zemā kvalifikācija – pieredzējuši, kvalificēti jūrnieki nestrādā uz šāda veida kuģiem," paziņoja Voitenko.
Viņš norādīja, ka neilgi pirms nelaimes gadījuma kuģi "dzēsa" savas automātiskās identifikācijas sistēmas, kas varētu liecināt par nelegālu gāzes kuģu darbības shēmu, tostarp gāzes pārvadājumu un pārkraušanu.